Det bør være helt slut med produktion af mink i Danmark
Der er indgået forlig om kompensation for nedlukningen af mink-erhvervet i Danmark. Rådet for Grøn Omstilling opfordrer til, at det følges op med en politisk beslutning om, at produktionen ikke kommer igen – ligesom i flere nabolande. Samfundets nytteværdi af kompensationen i form af miljø- og klimagevinster må ikke gå spildt. Og næste gang må landbruget selv betale for grøn omstilling.
Nedlukningen af den danske minkproduktion som følge af Coronasmitten på bedrifterne har været dybt tragisk for alle involverede – ingen har kunnet ønske sig, at erhvervet skulle nedlægges på denne måde.
Ikke desto mindre har minkproduktionen i en miljømæssig sammenhæng været dybt problematisk, og utallige gange har dyreværnsaktivister protesteret mod den ringe dyrevelfærd i erhvervet.
I miljøorganisationen Rådet for Grøn Omstilling hæfter man sig især ved de miljømæssige gevinster ved nedlukningen. Danmark har gennem årtier brugt mange milliarder på at forbedre tilstanden i søer, fjorde og have omkring Danmark – og der er fortsat lang vej og milliarder af kroner til nye vandplaner foran os, før vi har genskabt det rene vand og gode vilkår for dyr og planter.
I den sammenhæng er minkproduktionen ikke uden betydning. Ifølge tal fra det Centrale Husdyrbrugs Register udgjorde minkbestanden næsten 3,4 millioner årstæver med hvalpe, svarende til knap 5% af den samlede husdyrbestand i Danmark, målt i de såkaldte ’dyreenheder’. Men miljøpåvirkningen fra dyrene var langt værre end dette: Det afspejles f.eks. ved, at mink blandt alle husdyrarter har den markant laveste fosfor-udnyttelse fra foderet. De udnytter kun 7% af det fosfor de får gennem foderet – de resterende 93% tabes til gødningen. Gødningen spredes på markerne til gavn for plantevæksten, men to forhold gør, at specielt minkgødningen har været kritisk. For det første er der rigtig meget fosfor i minkgødningen set i forhold til kvælstofindholdet. Så når landmændene forsøger at gødske deres planter med gødningen, så vil der ofte være et betydeligt overskud af fosfor, når landmændene går efter at sikre planterne den nødvendige mængde kvælstof. Meget af dette fosfor aflejres i jorden, men en del tabes til vandmiljøet og skaber iltsvind og fiskedød, især i vores søer og indre farvande.
For det andet var minken lokaliseret de steder, hvor der samlet set er flest husdyr, nemlig i Vest- og Nord-Jylland. 80% af minken var lokaliseret i disse områder, hvor også mere end 60% af de øvrige husdyr bor. Denne skæve fordeling af husdyrene betyder, at der særligt i disse områder er et kæmpe overskud af gødning, som man kæmper med at få transporteret tilstrækkeligt langt væk til at der ikke sker en overgødskning af planterne.
![](https://rgo.dk/wp-content/uploads/Tabel_fosfor_mink.png)
Ifølge skemaet udskiltes der i 2018 3.120 tons fosfor (P) fra minkbestanden i Danmark. Til sammenligning var fosforoverskuddet fra de danske landbrugsjorder ifølge tal fra Aarhus Universitet (DCE) på ca. 13.000 tons P.
Seniorrådgiver Leif Bach Jørgensen siger: ’Selv om minkbestanden kun udgjorde 5% af husdyrbestanden, så svarer fosforindholdet i minkgødningen til næsten en fjerdedel af det samlede fosforoverskud, som bliver beregnet i de årlige markbalancer. Derfor vil nedlæggelsen af minkerhvervet få en markant og synlig indflydelse på miljøet. Og nedlukningen af erhvervet mindsker tilsvarende udfordringen og udgifterne forbundet med at nå målsætningen om rent vand i EU’s Vandrammedirektiv’.
Men også på flere andre områder, er der besparelser at hente. Regeringen er (forhåbentlig) ved at sætte fuld skrue på klimaindsatserne, hvortil landbruget skal bidrage med en betydelig del. I en artikel i Ingeniøren baseret på oplysninger fra DCE står pelsindustrien for cirka halvanden procent ud af de knap 11 millioner ton CO2, som landbruget årligt udleder. De sparede drivhusgasser svarer til den årlige udledning fra 71.500 danske personbiler. Og forskere fra Aarhus og Københavns universitet udtalte d. 11. november 2020 til Altinget, at ammoniakudledning fra minkene både skader naturen i nærheden af minkfarmene, og bidrager til luftforurening, som er medvirkende årsag til over 4.000 for tidlige dødsfald i Danmark hvert år. Danmark vil nu efter at minkene er væk kunne leve op til EU-direktivet om ammoniakforurening.
Direktør Claus Ekman, Rådet for Grøn Omstilling konkluderer: ’Kompensationen til minkavlerne er gigantisk – men det er også vigtigt at fremhæve, at nedlæggelsen af erhvervet også betyder samfundsmæssige besparelser i milliardklassen. Derfor bør politikerne sikre sig, at erhvervet ikke genopstår – vi skal sikre os, at de samfundsmæssige fordele fra nedlukningen varer ved, så vi får reelle gevinster fra de 18 milliarder kr.’
Både i Holland, Frankrig og Polen har regeringerne besluttet et forbud mod pelsavl fra mink. Denne gang måtte statskassen betale – et beløb som alle borgere i Danmark efterfølgende kommer til at dække. De næste regninger for landbrugets grønne omstilling bør landbruget selv betale – via de mange milliarder, som erhvervet hvert år modtager i EU-landbrugsstøtte. Noget for Noget.
For yderligere information:
Claus Ekman
Forhenværende direktør (indtil 2022)